Vodohospodářské úpravy toku Stropnice

Jan Flíček

Povodí Vltavy, státní podnik, závod Horní Vltava, Litvínovice, 370 14 České Budějovice

Délka toku Stropnice na území České republiky je 57,574 km, a to od zaústění do Malše po státní hranici s Rakouskem. Protéká většinou v plochém území. V horním a dolním úseku toku v sevřeném údolí a v jeho střední části širokou údolní nivou. Stropnice má v celém úseku pouze jeden významnější přítok, a to Svinenský potok. Plocha povodí k zaústění do řeky Malše činí 400,430 km2. Plocha povodí nad Borovanským mlýnem činí 221,070 km2. Je tokem s říčním i bystřinným charakterem.
V celém úseku je Stropnice převážně neupraveným tokem, úpravy jsou provedeny pouze v místech intravilánů obcí a v okolí objektů. Souvislejšími úpravami jsou úpravy v ř. km 18,500 - 20,037 u Borovan, pořízená v roce 1965 zejména z důvodu zabezpečení odběru povrchové vody  pro Calofrig a pro zlepšení odtokových poměrů v předmostí silnice na Borovany - a dále úprava koryta v ř.km 36,992 - 43,745 mezi Tomkovým mlýnem a Údolím u Nových Hradů. Tato úprava vznikla realizací části projektu t.zv. III. stavby JETE. Jejím účelem bylo splnění požadavku na navrácení pozemků v údolní nivě zemědělskému hospodaření jako náhrada za zábor zemědělské půdy objekty ETE. 
Pro ochranu pozemků bylo v rámci této stavby vybudováno v roce 1988 vodní dílo Humenice, jako retenční nádrž. Tato nádrž je schopna zachytit a transformovat povodňové průtoky do velikosti pětileté velké vody. Touto stavbou byla současně sledována minimalizace navrhované dimenze koryta Stropnice v jednotlivých úsecích tak, aby byla spolehlivě zabezpečena ochrana zeměděl- ských pozemků na průtok Q5.
Části projektu úpravy proto, že další plánovanou úpravou byl úsek souvislé úpravy od ř.km 20,000 - 37,000. Této úpravě se však podařilo zabránit s ohledem na existenci NPR Brouskův mlýn. Je pravdou, že my vodohospodáři jsme byli pro realizaci této úpravy, protože úpravou by byly z reálné části vyřešeny problémy s povodňovými průtoky v obci Petříkov. Je také pravdou, že by úpravou utrpělo přírodní prostředí právě v přírodní rezevaci. Posouzení všech aspektů tohoto zásahu vyústilo ve zpracování studie „ Úprav a stabilizace odtokových poměrů a povodňové ochrany“ v dané oblasti, jejímž zpracovatelem bylo Povodí Vltavy a byla dokončena v roce 1990.

Koryto Stropnice v tomto úseku prochází širokou poříční nivou místy silně zamokřenou s vegetací tomuto stavu odpovídající. Úsek pod Tomkovým mlýnem k odbočení petříkovského náhonu je většího sklonu, dále pak je sklon území i řeky menší a poměrně vyrovnaný v celé zbývající délce posuzovaného úseku.
Z geologického hlediska leží území při jižním okraji svrchnokřídové a tercierní Třeboňské pánve. V údolní nivě jsou vyvinuty kvarterní fluviální sedimenty převážně v mocnostech 2 - 3 m, výjimečně až 8 m. Jsou zastoupeny jílovitými a písčitými hlínami, rašelinou, rašelinnými zeminami, jíly, písčitými jíly a jílovitými písky. Větší podíl písčitých sedimentů lze zaznamenat v úseku od Petříkova k Tomkovu mlýnu. V úseku Borovany - Petříkov jsou písčité a štěrkopískové akumulace zastiženy ojediněle.
Tyto předkvarterní sedimenty v oblasti tvoří artézskou strukturu s pozitivní výstupnou výškou hladiny podzemní vody ( až 10 m nad terén u Borovan ). Artézský strop tvoří jíly, písčité jíly a různé jílovité nebo prachovité písky, tedy soubor nepropustných a částečně propustných hornin, který však nemá dokonalou těsnící funkci. Z tohoto důvodu studie nařizuje zabezpečit bezpodmínečnou ochranu tohoto artézského stropu a veškeré zemní práce nařizuje přísně omezit pouze na oblast kvarteru. Z tohoto hlediska je kritickým úsekem toku část u Koudelů - Lospecen s kvarterním pokryvem od 0,9 do 3,1 m s předpokladem, že pokryv ve starém korytě bude o něco větší.
Stropnice v tomto úseku protéká územím s velmi ezponovaným nárokem na ochranu životního prostředí. V oblasti mezi Peškovým mlýnem a samotou U Svitáků je vyhlášena NPR, neboť se zde nachází dosud nenarušený komplex nejcennějších rostlinných společenstev vázaných na výstupy podzemních vod.
V úseku toku nad Petříkovem zdůrazňuje studie biotop vydry říční. Kromě zmíněných oblastí však i zbylé části toku a údolní nivy představují až na menší výjimku u obce Petříkova, příklad dosud vnějšími zásahy málo narušené krajiny, když samozřejmě pomineme úpravu nad Tomkovým mlýnem, s kvalitním zastoupením některých rostlinných a živočišných druhů. Byla zde však narušena vyvážená transportní schopnost toku nadměrným přísunem splavenin v důsledku zcela nevyhovující protierozní ochrany v povodí horního úseku toku. Konečným důsledkem bylo potom zanesené koryto způsobující vzdutí hladin i při běžných průtocích, podmáčení okolních pozemků a jeho směrově  nestabilní trasa. Stav koryta způsobuje v mnoha lokalitách nepřístupnost, což znamená ztíženou údržbu vegetace, která potom zárůstem průtočného profilu ovlivňuje průtočnost.
S ohledem na toto hodnocení studie navrhla podle našeho názoru velice citlivý zásah, jehož cílem byla 
- protipovodňová ochrana obce Petříkov 
- zlepšení průtočnosti koryta odstraněním sedimentů
- snížení zamokření údolní nivy

Tyto cíle navrhla studie dosáhnout technickými opatřeními, a to:
- realizace úpravy celého úseku v ne příliš dlouhém časovém  
  rozpětí
- výstavba nového mostu v obci Petříkov
- obnovení a přizpůsobení otevřeného odvodňovacího systému 
  přilehlých pozemků údolní nivy
- obnovení odtokové sítě místních rybníků
- protierozní ochrana horního povodí ( zatravněné plochy na 
  pozemcích při toku)
- pravidelná údržba toku ( sečení travních porostů, prořezávka  
  vegetace )
V návaznosti na tato opatření navrhla minimální směrové korektury trasy koryta s maximální snahou zachovat trasu ve stávajícím korytě. Pouze nejnevhodnější meandry řešit průpichem při zachování možností proplachu odstaveného koryta. Trasu koryta pak bezpodmínečně zachovat beze změn v rezervaci a v úseku výskytu vydry říční. Důvody respektování stávající trasy koryta byly především :
- minimalizace zásahu do krajiny
- respektování požadavků orgánů ochrany přírody
- respektování požadavků ochrany podzemních vod
V podélném sklonu dna bylo potom navrženo dosáhnout spádu od obce Petříkov k začátku rezervace. V úseku rezervace potom dosáhnout hydraulicky vhodného sklonu snížením vyvýšených dnových útvarů s kompromisem ponechat vyvýšeniny do max. 0,2 s optimem spíše 0,1 m, které v určitých průtokových mezích nezpůsobí vzdutí hladin.
 	V příčném profilu koryta navrhla studie sklony břehových svahů 1 : 1,5 v dolních partiích až 1 :  6 v horních partiích tak, aby břehový svah přecházel do břehové hrany plynule. Opevnění břehů bylo navrženo pouze v nárazových obloucích, a to záhozovým kamenem, případně v kombinaci s výdřevou. Současně byly navrženy typy konstrukcí pro stupně a prahy ve dně ke stabilizaci podélného sklonu dna, vesměs za použití dřeva.
K zabezpečení protipovodňové ochrany obce Petříkov studie navrhla ohrázováním, neboť z důvodu ochrany artézského stropu je zvětšování kapacity koryta omezené. Současně navrhla rekonstrukci, respektive výstavbu  kapacitního silničního mostu.
Tato studie byla správcem toku projednávána s dotčenými institucemi prakticky až do roku 1996, kdy po průchodu povodně v květnu na žádost Obce Petříkov a Jílovice byla Povodí Vltavy Okresním úřadem České Budějovice nařízena oprava koryta v celém zmíněném úseku. Ještě v roce 1996 byla zahájena projektová příprava čištění koryta v úseku od Borovan po Tomkův mlýn. V tomto roce jsme zkušebně provedli pročištění koryta nad úpravou v Borovanech a v obci Petříkov, při kterém jsme za účasti okresního úřadu a AOPK stanovovali další parametry zásahu. 
Postupně byl projekt opravy projednáván s vodohospodářským orgánem a zejména s ministerstvem životního prostředí ÚO České Budějovice za účasti inspekce životního prostředí. K realizaci projektu bylo totiž nutno získat výjimku z ochranných podmínek chráněných živočichů. Inspekcí jsme byli upozorněni na výskyt mihule potoční a chráněných druhů vodních mlžů, např. velevruba malířského apod.. Teprve po udělení výjimky bylo OkÚ vydáno povolení k zahájení prací v celém úseku.
Projektem bylo opravované koryto rozděleno na čtyři úseky.
1. úsek od ř.km 19,950 - 22,300, t.j. od Borovan po Peškův mlýn, kde byly v celém úseku odstraněny křoviny z průtočného profilu, koryto bylo pročištěno od sedimentů a dále zde byly opraveny dva stupně, a to v ř.km 21,300 a 21,900. Stupně byly obnoveny za použití dřevěné konstrukce a přilehlé břehy byly opevněny zápletovými plůtky z vrbového klestu.
2. úsek ř.km 22,300 - 31,450, t.j. od Peškova mlýna po lokalitu U Koudelů. V tomto úseku bylo koryto pročištěno a vytěžený materiál
byl ukládán na levý břeh do terénních depresí.
3. úsek ř.km 31,450 - 33,450, t.j. od Koudelů po Petříkov, kde byly v rámci projektu upraveny deponie vytěženého materiálu po čištění v roce 1996 a levý břeh v předmostí cestního mostu U Koudelů byl opevněn kamenným pohozem v délce 20 m.
4. úsek ř.km 33,450 - 37,362, t.j. od Petříkova po Tomkův mlýn. 
V tomto úseku bylo koryto pročištěno na šířku 4 m a v úseku ř.km  36,8 - 37,0 byly břehy opevněny kamenným pohozem. Žádné stavební práce nebyly realizovány v úseku ř.km 35,0 - 36,8 z důvodu výskytu biotopu vydry říční.
Tato oprava koryta byla realizována za striktního dodržování podmínek AOPK střediska České Budějovice stanovených jak pro NPR Brouskův mlýn, tak i mimo tuto rezervaci.
Pokud bychom hodnotili tyto zásahy ve vztahu k poměrně podrobně popisované studii, musíme konstatovat, že jsme byli nuceni ze svých záměrů hodně slevit. Hlavně nebyly realizovány návrhy protipovodňové ochrany v obci Petříkov, kde byl pouze opraven silniční most a bylo pročištěno koryto v nejnutnějším rozsahu. Je třeba říci, že jsme byli omezeni hlavně přístupem, protože bez staveništních přístupových cest není možné provést stabilizaci koryta, což může být zdrojem jeho dalšího zanášení a tvorba jiných překážek v toku, zarůstání vegetací a tím také nízká efektivnost vynaložených finančních prostředků.
Po realizaci tohoto projektu byly prováděny pravidelné kontroly úseku Stropnice, na jejichž podkladě nebylo nutné provádět žádné zásahy. Při povodni v srpnu loňského roku vznikly škody v Horní Stropnici, pod VD Humenice a zejména v úseku od  Borovan po soutok s Malší. Zde máme pro letošní a příští rok plánovány opravy koryta v lokalitách narušení břehů a hlavně na odstraňování poškozených břehových porostů. Pokud se týká úseku, který Vás zajímá, žádal Obecní úřad Jílovice o pročištění koryta u Brouskova mlýna. Zde budeme zjišťovat nutný rozsah a případné čištění bychom provedli s ohledem na finanční prostředky v roce 2004 - 2005. Jiné opravy v tomto úseku neplánujeme. Finanční prostředky jsme nuceni použít na odstraňování povodňových škod ze srpna loňského roku a především ve městech a obcích, a samozřejmě pro opravy poškozených objektů.